Brojna istraživanja pokazuju da nakupljanje masnoće na predelu stomaka povećava zdravstvene rizike. To se posebno odnosi na ljude sa viškom visceralne masti. Za razliku od potkožnog masnog tkiva, visceralna mast nalazi se duboko u trbušnoj duplji i okružuje unutrašnje organe.
Ona podstiče razne upale koje su okidači za mnoge bolesti, kao što su razvoj dijabetesa tipa 2, visokog krvnog pritiska, srčanih bolesti, određenih karcinoma i čak smanjenog kognitivnog funkcionisanja sa starenjem. Važno je da se napomene da je prekomerna visceralna mast rizična i za ljude koji nemaju višak kilograma ili nisu gojazni. Drugim rečima, čak i ako se tvoj indeks telesne mase (BMI) nalazi u granicama normale, nakupljanje visceralne masti može da dovede tvoje zdravlje pod znak pitanja.
Poznato je da hronični stres i loš kvalitet sna povećavaju visceralnu mast, dok vežbanje i određena hrana mogu da imaju značajan uticaj na njeno smanjenje. Jedno nedavno istraživanje je pokazalo da jednostavno poboljšanje ukupnog kvaliteta ishrane može da smanji nakupljanje masti u stomaku. Istraživači su posebno posmatrali ljude koji su se pridržavali mediteranske prehrane koja uključuje šest glavnih sastojaka: povrće, voće, integralne žitarice, mahunarke, orašasti plodovi i ribe.
Pokazalo se i da neke specifične namirnice i hranjive materije pomažu u usmeravanju gubitka masnoće vezane uz predeo stomaka, a evo kojih pet namirnica nutricionisti smatraju da svakako treba da se uvrste u svoj uobičajeni jelovnik:
Avokado
Osim vlakana, avokado kao namirnica je pun antioksidansa, vitamina i minerala. Pored toga, sadrži velike količine kalijuma, minerala koji podržava rad srca pa pomaže u regulaciji krvnog pritiska, deluje kao prirodni diuretik, uklanjajući tako višak natrijuma i telesnih tečnosti.
Najnovije istraživanje pokazuje da ova namirnica može da pomogne u napadu na stomačne masnoće. Istraživanje je sprovedeno na 111 ljudi. Jedna grupa je svakodnevno, na svom jelovniku, imala jedan sveži avokado, dok je druga grupa jela isti broj kalorija kao i prva grupa, ali bez avokada. Zaključno, nakon tri meseca posmatranja, grupa koja je svakodnevno jela avokado pokazala je napredak, odnosno smanjenje visceralne masti na stomaku naspram druge grupe. Čak ako ga i ne jedeš svakodnevno, s vremena na vreme je dobro da se ubaci na svoj jelovnik. Možeš da ga poslužiš kao namaz, uz salatu ili da ga dodaš u svoj smuti i uživaš u svim dobrobitima.
![](https://bigportal.ba/wp-content/uploads/2021/03/13437032056059d968bcad3361948345_w640.jpg)
Foto: Shutterstock/FOTOFILIA Maciej Pazera
Orašasti plodovi
Orašasti plodovi, koji su glavni sastojak mediteranske dijete, pored biljnih proteina, antioksidanasa, vlakana i širokog spektra vitamina i minerala sadrže i zdrave masti. Jedna studija navodi da su ljudi koji su svakodnevno jeli nekoliko komada istih ili različitih orašastih plodova imali niži BMI i niži krvni pritisak u poređenju sa ljudima koji ih nisu konzumirali. Ako niste alergični na njih, možete da ih dodate u bilo koji obrok ili međuobrok. Za doručak možete da koristite puter od orašastih plodova, možete da ih stavite u svoje smutije ili salate, a možete da ih samo grickate.
Sočivo
Mnogi smatraju sočivo jednom od najboljih namirnica na svetu. Pored toga što po svojoj prirodi ne sadrži gluten, pristupačan je i ekološki prihvatljiv, svestran po pitanju pripreme, ujedno je i neverovatno hranljiva namirnica. Pun je biljnih proteina, minerala, vitamina i antioksidanata. Možete da ga koristite kao zamenu za meso, kao dodatak povrću, krompiru ili tikvicama. Možete da ga dodate u salatu ili od njega da napravite jednostavan kari ili supu.
Celovite žitarice
Istraživanje koje je obuhvatilo više od 2800 učesnika “Framingham Heart Study” otkrila je da je unos celovitih zrna povezan sa potkožnom, odnosno visceralnom masnoćom na stomaku, kako bi se smanjila, dok su rafinisana zrna, poput belog hleba, pirinča i testenina, povećavala masnoću na stomaku. Zbog toga, umesto da izbegavate žitarice, konzumirajte umerene količine celih žitarica koje su u skladu sa vašim energetskim potrebama. Dobra opcija za doručak je uvek šolja ovsene kaše, smeđi ili divlji pirinač za večeru.
Divlji losos
Vitamin D važan je za brojne funkcije ljudskoga tijela, uključujući imunitet, regulaciju gustoće kostiju i mentalno zdravlje. Istraživanja takođe pokazuju da je nizak nivo vitamina D u krvi povezan sa povećanjem ukupne telesne masti i visceralne masti kod žena. Malo je hrane koja je značajni izvor vitamina D, a jedna od najboljih namirnica svakako je divlji losos. Ako ne voliš ili ne jedeš ribu, potraži hranu koja je obogaćena vitaminom D, poput mleka ili razmisli o suplementima sa vitaminom D.